Fagfellevurdert artikkel

Tittel

Forfatternavn, institusjonstilknytning/bosted

Abstract: Use the style ‘Introduction’. The abstract can be up to 200 words long. Regardless of the language you are writing your article in, the abstract should be written in English.

If your abstract has several paragraphs, please use the style ‘Normal’ for the following paragraphs, as these paragraphs should be indented.

Keywords: 5–10 keywords separated by commas, use the style ‘Introduction’.

Recommended citation: Surname, Forename, ‘Article Title’, 1700-tal: Nordic Journal for Eighteenth-Century Studies, XX (20XX), XX–XX <https://doi.org/10.7557/4.XXXX>

Copyright: © 20XX The Author(s). This is an open-access article distributed under the terms of the Creative Commons Attribution 4.0 International License (CC BY 4.0), which permits unrestricted use, distribution, and reproduction in any medium, provided the original author and source are credited.

Bruk stilen «Heading 1» for overskrifter:

inkludert underoverskrifter

Bruk stilen «First paragraph» for det første avsnittet, som ikke har innrykk. Husk at dette er en malfil, og at du trenger å lagre dokumentet ditt som en vanlig Word-fil (.docx).

For resten av hovedteksten din, bruk stilen «Normal». Denne lager et innrykk på første linje. Ikke sett inn ekstra linjeskift. Hvis du bruker stilene korrekt, vil ekstra plass bli lagt til automatisk der det er behov.

Trenger du å bruke kursiv («Italics»), fet skrift («Bold») eller hevet skrift («Superscript») finner du også disse mulighetene i stilmenyen. Merk at kombinasjoner av disse tre stilene ikke er mulig. Trenger du en stil og/eller en stilkombinasjon som ikke er tilgjengelig, marker ordene og bruk funksjonen «sett inn kommentar» for å informere redaktørene om dette.

Teksten bør ikke overskride 50.000 tegn (ca. 20 sider) med mellomrom inklusive fotnoter (referanselisten til sist i dokumentet skal imidlertid ikke telles med). Du kan skrive på engelsk, et skandinavisk språk, fransk eller tysk. Merk at det finnes egne maler for artikler på svensk og engelsk.

Bidragsytere som ikke skriver på eget morsmål, bør sørge for språkvask før innlevering. Forfatteren er ansvarlig for alle relaterte utgifter.

Flere retningslinjer for forfattere

Etter overskrift brukes igjen stilen «First paragraph». Stilretningslinjene som er utviklet av Modern Humanities Research Association skal følges så langt det er mulig. Følgende er et sammendrag av den mest relevante informasjonen gitt i MHRAs stilretningslinjer, tilpasset norske konvensjoner.

Bruk en tankestrek (–), ikke bindestrek for å indikere sidetall, tidsperioder og lignende (for eksempel sidene 165–182, 199–202, 200–202, 2065–2082 og 2090–2135; årene 1700–1721 og 1789–1815). Dersom du bruker en PC, er Windows’ tastaturkombinasjon for dette alt + 0150 (hold inne alt-knappen mens du skriver inn sifrene i rett rekkefølge).

Titler på bøker, skuespill, filmer, kunst, lengre dikt, aviser og tidsskrift skrives i kursiv. Titler på artikler, kortere dikt og bokkapitler skrives med anførselstegn («dette er norske anførselstegn»). Bruk også anførselstegn for sitater som er 40 ord eller kortere, eller inntil to linjer lange.

Dette er et langt sitat. Bruk stilen «Quote». Bruk denne stilen for prosasitater som er lengre enn 40 ord og for verssitater som overskrider to linjer. Stilen kan også brukes når flere korte sitater følger umiddelbart etter hverandre i en oppramsing. Ikke bruk anførselstegn for disse sitatene.

Avsnittet rett etter et langt sitat skal igjen bruke stilen «First paragraph». Sitater på andre språk enn engelsk, fransk, tysk eller skandinaviske språk skal oversettes i brødteksten og originalens ordlyd oppgis i en tilhørende fotnote. Hvis nødvendig kan du også inkludere oversettelser av engelsk, fransk, tysk eller skandinaviske sitater. Ord på russisk, gresk og andre språk som ikke bruker latinsk alfabet, bør translittereres etter anbefalingene til det norske Språkrådet.

Unngå bruk av forkortelser i hovedteksten. Tekniske eller teoretiske termer som kan være ukjente for alminnelige akademiske lesere bør enten ledsages av en forklaring eller erstattes med et bedre kjent synonym.

Om referanser

Referanser siteres ved bruk av standard MHRA-stil (ikke MHRAs forfatter/dato-stil), med følgende unntak: Sidetall skrives helt ut, eksempelvis 115–118 (ikke 115–18). Stor forbokstav i titler skal skrives slik de står på tittelbladet, eksempelvis Når det regner på præsten. En kulturhistorie om sognepræster og sognefolk 1550–1750 (ikke Når det Regner på Præsten. En Kulturhistorie om Sognepræster og Sognefolk 1550–1750).

Bruk fotnoter, ikke sluttnoter. Første referanse til en publikasjon skrives alltid fullt ut. Påfølgende referanser til samme publikasjon gir forfatterens etternavn og referert(e) sidenummer. Dersom det refereres til flere verk av samme forfatter, skal en kortform av tittelen (1–4 ord) oppgis for å unngå ambivalens. Merk at fotnotereferanser skal plasseres direkte etter avsluttende tegnsetting for den gjeldende setningen.

Noen eksempler på siteringer

Her er noen eksempler på siteringer fra bøker, bokkapitler og tidsskriftartikler. Du finner en komplett liste i Forms of Reference i MHRA-stilguiden.

Bøker:

Første sitering:

Fornavn Etternavn, Tittel (By: Utgiver, ÅR), s. XX.

Robert E. Schofield, Mechanism and Materialism: British Natural Philosophy in an Age of Reason (New Jersey: Princeton University Press, 1970), s. 34. <https://doi.org/10.1515/9781400871025>

Påfølgende sitering av samme bok:

Schofield, s. 39.

Kapitler eller artikler i antologier:

Første sitering:

Forfatterfornavn Etternavn, ‘Tittel’, i Boktittel, red. av Fornavn Etternavn (By: Utgiver, ÅR), s. XXX–XXX (s. XXX).

Maria Gullstam, ‘Från nationalscen till passionsmusik: Rousseau och teatern i 1700-talets Sverige’, i Kritik och beundran: Jean-Jacques Rousseau och Sverige 1750–1850, red. av Jennie Nell & Alfred Sjödin (Lund: Ellerströms, 2017), s. 315–348 (s. 315).

Patrick Riley, ‘Malebranche’s Moral Philosophy: Divine and Human Justice’, in The Cambridge Companion to Malebranche, ed. by Steven Nadler (Cambridge: Cambridge University Press, 2000), s. 220–261 (s. 228). <https://doi.org/10.1017/CCOL0521622123.010>

Påfølgende referanse til samme kapittel/artikkel:

Gullstam, s. 325–326; Riley, s. 256.

Nytt kapittel/ny artikkel fra tidligere referert bok:

Første sitering:

Forfatterfornavn Etternavn, ‘Full tittel’, i Forkortet boktittel, red. av Etternavn, s. XX–XX (s. XX).

Stefan Ekman, ‘Dåren, den dygdige medborgaren och den skadlige filosofen: Carl Christoffer Gjörwells bilder av Rousseau i Den Swenska Mercurius 1755–1765’, i Kritik och beundran, red. av Nell & Sjödin, s. 67–93.

Denis Moreau, ‘The Malebranche–Arnauld Debate’, in The Cambridge Companion, ed. by Nadler, pp. 87–111. <https://doi.org/10.1017/CCOL0521622123.005>

Påfølgende referanse til samme kapittel/artikkel:

Ekman, s. 83–84; Moreau, s. 98.

Artikler i tidsskrift:

Første sitering:

Fornavn Etternavn, ‘Artikkeltittel’, Tidsskrifttittel, Volumets nummer (ÅR), XXX–XXX (s. XXX).

Pierre Force, ‘Voltaire and the Necessity of Modern History’, Modern Intellectual History, 6 (2009), 457–484 (s. 469). <https://doi.org/10.1017/S147924430999014X>

Hanne Østhus, ‘Slaver og ikke-europeiske tjenestefolk i Danmark-Norge på 1700- og begynnelsen av 1800-tallet’, Arbeiderhistorie, 22 (2018), 33–47 (s. 40). <https://doi.org/10.1826/issn.2387-5879-2018-01-03>.

Påfølgende referanse til samme artikkel:

Force, s. 483; Østhus, s. 45–46.

Bruk kortform dersom det er forskjellige verk av samme forfatter:

Etternavn, ‘Forkortet tittel’, s. XXX.

Force, ‘Voltaire and the Necessity’, s. 470; Østhus, ‘Slaver og ikke-europeiske’, s. 41.

Om forfatteren

Forfatternavn (f. 19XX), akademisk grad. Denne teksten bør være 50–100 ord og bør inneholde jobbtittel, interessefelt og annen relevant informasjon. Bruk stilen «About Author» og skriv på samme språk som artikkelen din er skrevet i.

Figurer & tabeller

Eventuelle figurer eller tabeller i artikkelen settes inn her. Merk hvor i hovedteksten du ønsker at de skal plasseres. Sett inn figur- og tabelltekster ved å bruke «sett inn»-funksjonen i Word. Du kan også levere figurer og tabeller som separate filer. Figurene bør ha oppløsning 300 dpi eller mer.

Vær nøye med å følge opphavsrettsregler. Innhent tillatelse til å bruke bilder, kunst og andre typer figurer der det er nødvendig.

Hver figur skal merkes med tilhørende lisensinformasjon og eieranerkjennelse i figurteksten. I tillegg skal figurer ha alternativ tekst (for lesere med nedsatt syn). Dette settes inn på følgende måte i Word: Høyreklikk på figuren, velg «Rediger alternativ tekst» og skriv inn 1–2 setninger som kort forteller om innholdet i figuren.

Fig. 1: Sør-Fron kirke i Gudbrandsdalen er en åttekantet kirke oppført i perioden 1786–1792. (© Sigurd Rage. Flickr, lisensiert under CC BY-NC-ND 2.0.)

Referanseliste

Til sist i manuset skal det inkluderes en liste over alle arbeider det er referert til i teksten. Bruk Word-stilen «References» for referanselisten. Merk at denne listen ikke vil bli med i den ferdige PDF-filen av artikkelen, den vil kun bli inkludert som metadata på nettsiden til tidsskriftet. Kursivering (stilen Italics) for titler er ikke nødvendig for at referanselisten skal bli maskinlesbar. Det er imidlertid avgjørende å inkludere DOI (digital object identifier, altså en nettadresse med …doi… innbakt) der disse er tilgjengelig. Før du sender inn manuset, vennligst kopier inn referansene en for en i skjemaet på Simple Text Query for å finne ut om det eksisterer en DOI eller ikke. Dersom det ikke eksisterer en DOI, anbefales det å sjekke i Google Scholar om det finnes en digital versjon med en varig lenke i form av en HANDLE eller URN (nettadresse med …hdl… eller …urn… innbakt). Den varige lenken skal settes inn umiddelbart etter referansen, som i eksemplene nedenfor.

Ekman, Stefan, ‘Dåren, den dygdige medborgaren och den skadlige filosofen: Carl Christoffer Gjörwells bilder av Rousseau i Den Swenska Mercurius 1755–1765’, i Kritik och beundran: Jean-Jacques Rousseau och Sverige 1750–1850, red. av Jennie Nell & Alfred Sjödin (Lund: Ellerströms, 2017), s. 67–93 <http://urn.kb.se/resolve?urn=urn%3Anbn%3Ase%3Ahis%3Adiva-14206>

Fink-Jensen, Morten, & Charlotte Appel, Når det regner på præsten. En kulturhistorie om sognepræster og sognefolk 1550–1750 (Højbjerg: Hovedland, 2009)

Force, Pierre, ‘Voltaire and the Necessity of Modern History’, Modern Intellectual History, 6 (2009), 457–484 <https://doi.org/10.1017/S147924430999014X>

Gullstam, Maria, ‘Från nationalscen till passionsmusik: Rousseau och teatern i 1700-talets Sverige’, i Kritik och beundran: Jean-Jacques Rousseau och Sverige 1750–1850, red. av Jennie Nell & Alfred Sjödin (Lund: Ellerströms, 2017), s. 315–348 <http://urn.kb.se/resolve?urn=urn%3Anbn%3Ase%3Asu%3Adiva-150418>

Moreau, Denis, ‘The Malebranche–Arnauld Debate’, i The Cambridge Companion to Malebranche, red. av Steven Nadler (Cambridge: Cambridge University Press, 2000), s. 87–111 <https://doi.org/10.1017/CCOL0521622123.005>

Nadler, Steven, ‘Occasionalism and General Will in Malebranche’, Journal of the History of Philosophy, 31 (1993), 31–47 <https://doi.org/10.1353/hph.1993.0012>

Nadler, Steven, ‘Choosing a Theodicy: The Leibniz–Malebranche–Arnauld Connection’, Journal of the History of Ideas, 55 (1994), 573–589 <https://doi.org/10.2307/2709923>

Nadler, Steven, ‘Introduction’, i The Cambridge Companion to Malebranche, red. av Steven Nadler (Cambridge: Cambridge University Press, 2000), s. 1–7 <https://doi.org/10.1017/ CCOL0521622123.001>

Riley, Patrick, ‘Malebranche’s Moral Philosophy: Divine and Human Justice’, i The Cambridge Companion to Malebranche, red. av Steven Nadler (Cambridge: Cambridge University Press, 2000), s. 220–261 <https://doi.org/10.1017/CCOL0521622123.010>

Schofield, Robert E., Mechanism and Materialism: British Natural Philosophy in an Age of Reason (New Jersey: Princeton University Press, 1970) <https://doi.org/10.1515/9781400871025>

Skagen, Annabella, ‘Fra grevens gård til Prinsens gate: Teater i Trondhjem 1790–1814’, (ph.d.-avhandling, NTNU, 2015) <http://hdl.handle.net/11250/2374749>

Østhus, Hanne, ‘Slaver og ikke-europeiske tjenestefolk i Danmark-Norge på 1700- og begynnelsen av 1800-tallet’, Arbeiderhistorie, 22 (2018), 33–47 <https://doi.org/10.1826/issn.2387-5879-2018-01-03>

Valg av Lisens

Dersom artikkelen blir akseptert for publisering i 1700-tal, har du mulighet til å velge om du vil publisere ditt bidrag med lisensen CC BY 4.0 (tidsskriftets standardlisens) eller CC BY-NC-ND. I tilfelle du foretrekker CC BY-NC-ND, oppgi det her:

Sitater for Sosiale Medier

Dersom artikkelen blir akseptert for publisering i 1700-tal, ønsker redaksjonen at forfatteren plukker ut en eller to setninger fra artikkelen for bruk i sosiale media (Facebook: 1700-tal; Instagram: 1700tal; Twitter: @1700-tal). Disse sitatene skrives inn her etter at fagfellevurderingsprosessen er ferdig:

Bruk fotnoter, ikke sluttnoter.

Her er et eksempel på en fotnote med første referanse til en bok: Morten Fink-Jensen & Charlotte Appel, Når det regner på præsten: En kulturhistorie om sognepræster og sognefolk 1550–1750 (Højbjerg: Hovedland, 2009), s. 38.

Når boken skal refereres til neste gang, kan referansen se slik ut: Fink-Jensen & Appel, s. 50.

I slike tilfeller kan første referanse bli seende slik ut: Dette er blitt analysert i flere arbeider av Steven Nadler, blant annet ‘Occasionalism and General Will in Malebranche’, Journal of the History of Philosophy, 31 (1993), 31–47 (s. 32). <https://doi.org/10.1353/hph.1993.0012>; ‘Choosing a Theodicy: The Leibniz–Malebranche–Arnauld Connection’, Journal of the History of Ideas, 55 (1994), 573–89 (s. 577). <https://doi.org/10.2307/2709923>; ‘Introduction’, i The Cambridge Companion to Malebranche, red. av Steven Nadler (Cambridge: Cambridge University Press, 2000), s. 1–7. <https://doi.org/10.1017/CCOL0521622123.001>

Neste gang et av de ovennevnte arbeidene blir referert til, kan referansen se slik ut: Nadler, ‘Occasionalism and General Will’, s. 34. Referansen kan også vise til Nadler, ‘Choosing a Theodicy’, s. 577 eller Nadler, ‘Introduction’, s. 5.