Peer reviewED article

Titel

Förnamn Efternamn, anknytning

Abstract: Use the style ‘Introduction’. The abstract should be up to 200 words long. Regardless of the language you are writing your article in, the abstract should be written in English.

If your abstract has several paragraphs, please use the style ‘Normal’ for the following paragraphs, as these paragraphs should be indented.

Keywords: 5–10 keywords separated by semicolons; use the style ‘Introduction’.

Recommended citation: Surname, Forename, ‘Article Title’, 1700-tal: Nordic Journal for Eighteenth-Century Studies, XX (20XX). XX–XX. https://doi.org/10.7557/4.XXXX

Copyright: © 20XX The Author(s). This is an open-access article distributed under the terms of the Creative Commons Attribution 4.0 International License (CC BY 4.0), which permits unrestricted use, distribution, and reproduction in any medium, provided the original author and source are credited.

Använd formatet Rubrik 1 för rubriker

samt underrubriker

Använd formatet ”First paragraph” för det första avsnittet. Då blir det automatiskt ett stycke utan indrag. Notera att detta dokument är en template-fil, och att du behöver spara dokumentet som ett normalt Word-dokument (.docx).

Använd formatet ”Normal” för resten av texten. Som du ser blir det då automatiskt ett indrag på den första raden. Infoga därför inte något mellanrum mellan styckena manuellt. Om du använder formatmallen korrekt kommer det att uppstå extra plats mellan styckena där det behövs.

Om du behöver använda kursiv stil, fet stil eller upphöjd text («Superscript») finner du dessa alternativ i formatmallen. Notera att det inte är möjligt att använda kombinationer av dessa tre format. Om du anser dig behöva ett format och/eller en kombination av flera format som inte är tillgängliga i mallen, markera orden och använd funktionen “Infoga kommentar” för att fråga redaktörerna om detta.

Texten bör som regel inte överskrida 20 sidor eller 50 000 tecken, inklusive mellanrum, fotnoter och referenser. Du kan skriva på engelska, ett skandinaviskt språk, franska eller tyska.

Bidragsgivare som inte skriver på sitt eget modersmål ombeds att själva ombesörja korrekturläsning före inlämning. Författaren är ansvarig för alla eventuella utgifter.

Ytterligare förhållningslinjer för författare

Efter huvudrubrik används återigen formatet ”First paragraph”. I det följande ges en sammanfattning av den mest relevanta informationen i MHRA:s förhållningslinjer, anpassad till svenska konventioner. Se även den kompletta guiden.

Använd tankestreck (–), inte bindestreck, för att indikera följd mellan sidtal, tidsperioder eller städer (t.ex. s. 165–182, 199–202, 200–202, 2065–2082 och 2090–2135; åren 1700–1721 och 1789–1815). I Windows infogas tankestrecket genom alt + 0150 (håll inne alt-knappen medan du skriver in siffrorna i ordningsföljd).

Titlar på böcker, pjäser, filmer, konst, längre dikter, tidningar och tidskrifter skrivs i kursiv. Titlar på artiklar, kortare dikter och bokkapitel skrivs med citattecken (”detta är det svenska citattecknet – till skillnad från vad som är standard på engelska är de vända åt samma håll”). Använd också citattecken för citat som är 40 ord eller kortare, alternativt två rader långt.

Detta är ett långt citat. Använd formatet ”Quote” när citatet är längre än 40 ord, när det överskrider två rader eller när flera korta citat följer på varandra och skrivs ihop. Använd inte citattecken för citat som skrivs i formatet ”Quote”.

Avsnittet som följer direkt efter ett långt citat ska åter använda formatet ”First paragraph” för att undvika indrag. Citat på andra språk än engelska, franska, tyska eller skandinaviska språk ska översättas i brödtexten, och originalen ska återges i sin helhet i den tillhörande fotnoten. Om det är nödvändigt kan du även inkludera översättningar från engelska, franska, tyska eller skandinaviska språk. Ord på ryska, grekiska och andra språk som inte använder latinskt alfabet bör transkriberas i enlighet med den standard som gäller i Sverige.

Undvik förkortningar i huvudtexten. Tekniska eller teoretiska termer som kan vara obekanta för en allmän akademisk läsekrets bör antingen följas av en förklaring eller ersättas med en mer bekant synonym.

Om citat och referenser

Referenser citeras i enlighet med MHRA-stil med följande undantag för det svenska språket: sidtal skrivs ut i sin helhet, t.ex. s. 115–118 (inte s. 115–18). Stor bokstav i titlar ska skrivas precis så som de står på framsidan av boken, t.ex. Når det regner på præsten. En kulturhistorie om sognepræster og sognefolk 1550–1750 (inte Når det Regner på Præsten. En Kulturhistorie om Sognepræster og Sognefolk 1550–1750).

Använd fotnoter, inte slutnoter. Första referensen till en publikation skrivs alltid ut i sin helhet. Efterföljande referenser till samma publikation anger enbart författarens efternamn samt anförda sidnummer. Nu följer information till dig vars text innehåller referenser till flera verk av samma författare. Om någon av dessa referenser repeteras bör en kortform av titeln (1–4 ord) uppges för att undvika ambivalens. Notera att fotnoter bör placeras direkt efter avslutande skiljetecken.

Några exempelciteringar

Du finner en komplett lista i Forms of Reference i MHRA-stilguiden.

Böcker:

Första citeringen (fotnot):

Förnamn Efternamn, Titel (Stad: Förlag, ÅR), s. XX.

Robert E. Schofield, Mechanism and Materialism: British Natural Philosophy in an Age of Reason (New Jersey: Princeton University Press, 1970), s. 34. <https://doi.org/10.1515/9781400871025>

Ytterligare citeringar av samma bok (fotnot):

Schofield, s. 39.

Artiklar eller bokkapitel:

Första citeringen (fotnot):

Förnamn Efternamn, ”Titel”, i Boktitel, red. av Förnamn Efternamn (Stad: Förlag, ÅR), s. XXX–XXX (s. XXX).

Maria Gullstam, ”Från nationalscen till passionsmusik: Rousseau och teatern i 1700-talets Sverige”, i Kritik och beundran: Jean-Jacques Rousseau och Sverige 1750–1850, red. av Jennie Nell & Alfred Sjödin (Lund: Ellerströms, 2017), s. 315–348 (s. 315).

Patrick Riley, ”Malebranche’s Moral Philosophy: Divine and Human Justice”, in The Cambridge Companion to Malebranche, ed. by Steven Nadler (Cambridge: Cambridge University Press, 2000), s. 220–261 (s. 228). <https://doi.org/10.1017/CCOL0521622123.010>

Ytterligare referenser till samma artikel (fotnot):

Gullstam, s. 325–326; Riley, s. 256.

Nytt kapitel/ny artikel från tidigare refererad bok:

Första citering (fotnot):

Förnamn Efternamn, ”Titel”, i Förkortad boktitel, red. av Efternamn, s. XX–XX (s. XX).

Stefan Ekman, ”Dåren, den dygdige medborgaren och den skadlige filosofen: Carl Christoffer Gjörwells bilder av Rousseau i Den Swenska Mercurius 1755–1765”, i Kritik och beundran, red. av Nell & Sjödin, s. 67–93.

Denis Moreau, ”Malebranche’s Moral Philosophy: Divine and Human Justice”, i The Cambridge Companion, red. av Nadler, s. 87–111 (s. 98). <https://doi.org/10.1017/CCOL0521622123.005>

Ytterligare referenser till samma artikel (fotnot):

Ekman, s. 83–84; Moreau, s. 98.

Artiklar i tidsskrift:

Första citeringen (fotnot):

Förnamn Efternamn, ”Artikeltitel”, Tidskriftstitel, Seriens nummer:Volymens nummer (ÅR), XXX–XXX (s. XXX).

Pierre Force, ”Voltaire and the Necessity of Modern History”, Modern Intellectual History, 6 (2009), 457–484 (s. 469). <https://doi.org/10.1017/S147924430999014X>

Hanne Østhus, ”Slaver og ikke-europeiske tjenestefolk i Danmark-Norge på 1700- og begynnelsen av 1800-tallet”, Arbeiderhistorie, 22 (2018), 33–47 (s. 40). <https://doi.org/10.1826/issn.2387-5879-2018-01-03>

Ytterligare referenser till samma artikel (fotnot):

Force, s. 483; Østhus, s. 45–46.

Använd kortform för att åtskilja olika verk av samma författare:

Efternamn, ”Förkortad titel”, s. XXX.

Force, ”Voltaire and the Necessity”, s. 470; Østhus, ”Slaver og ikke-europeiske”, s. 41.

Författarnamn (f. 19XX) akademisk grad. Denna text bör vara 50–100 ord lång och bör innehålla arbetstitel, forskningsintressen och annan relevant information. Använd formatet ”About Author” och skriv på samma språk som artikeln är skriven på.

Figurer & tabeller

Infoga eventuella figurer och tabeller här. Märk ut var i huvudtexten du önskar att de ska placeras. Infoga figur- och tabelltexter genom att använda ”Infoga”-funktionen i Word. Du kan också skicka figurer och tabeller som separata filer. Figurerna bör ha en upplösning som uppgår till 300 dpi eller mer.

Var noga med att följa upphovsrättsregler genom att säkra nödvändig tillåtelse att publicera bilder, konstverk och andra typer av figurer. Skriv ut licensinformation och eventuell kreditering i figurtexten.

För varje figur ska tillhörande licensinformation och upphovsrätt anges i figurtexten. Därutöver ska figurer förses med en beskrivande text (för läsare med nedsatt syn). Detta infogas på följande sätt i Word: Högerklicka på figuren, välj ”Redigera alternativtext” och skriv 1–2 meningar som kort återger innehållet i figuren.

Fig. 1: Sør-Fronkyrkan i Gudbrandsdalen är en åttkantig kyrka som uppfördes mellan 1786 och 1792 (© Sigurd Rage. Flickr, licensierad under CC BY-NC-ND 2.0.)

Referenser (exempel)

Längst bak i ditt manus ska du infoga en lista över alla de arbeten som texten refererar till. Använd Word-stilen ”References” för denna lista. Notera att listan inte kommer att vara med i den färdiga PDF-filen, utan enbart läggas in som metadata på tidskriftens hemsida. Kursivering (stilen Italics) för titlar är inte nödvändig för att referenslistan ska bli maskinläsbar. Däremot är det nödvändigt att infoga DOI (digital object identifier, alltså en hemsideadress med …doi… inbakat) där en sådan är tillgänglig. Innan du skickar in manuset behöver du därför kopiera in referenserna en efter en i formuläret på Simple Text Query för att ta reda på om det existerar en DOI eller inte till respektive text. I de fall som det inte existerar någon DOI, sök i Google Scholar om det finns en digital version med en varaktig länk i form av en HANDLE eller URN (hemsideadress med …hdl… eller …urn… inbakad). Välj i första hand att skriva ut DOI-länk och endast i andra hand HANDLE- eller URN-länk. Den varaktiga länken ska infogas omedelbart efter referensen, som i exemplen nedan:

Ekman, Stefan, ”Dåren, den dygdige medborgaren och den skadlige filosofen: Carl Christoffer Gjörwells bilder av Rousseau i Den Swenska Mercurius 1755–1765”, i Kritik och beundran: Jean-Jacques Rousseau och Sverige 1750–1850, red. av Jennie Nell & Alfred Sjödin (Lund: Ellerströms, 2017), s. 67–93 <http://urn.kb.se/resolve?urn=urn%3Anbn%3Ase%3Ahis%3Adiva-14206>

Fink-Jensen, Morten, & Charlotte Appel, Når det regner på præsten. En kulturhistorie om sognepræster og sognefolk 1550–1750 (Højbjerg: Hovedland, 2009)

Force, Pierre, ”Voltaire and the Necessity of Modern History”, Modern Intellectual History, 6 (2009), 457–484 <https://doi.org/10.1017/S147924430999014X>

Gullstam, Maria, ”Från nationalscen till passionsmusik: Rousseau och teatern i 1700-talets Sverige”, i Kritik och beundran: Jean-Jacques Rousseau och Sverige 1750–1850, red. av Jennie Nell & Alfred Sjödin (Lund: Ellerströms, 2017), s. 315–348 <http://urn.kb.se/resolve?urn=urn%3Anbn%3Ase%3Asu%3Adiva-150418>

Moreau, Denis, ”The Malebranche–Arnauld Debate”, i The Cambridge Companion to Malebranche, red. av Steven Nadler (Cambridge: Cambridge University Press, 2000), s. 87–111 <https://doi.org/10.1017/CCOL0521622123.005>

Nadler, Steven, ”Occasionalism and General Will in Malebranche”, Journal of the History of Philosophy, 31 (1993), 31–47 <https://doi.org/10.1353/hph.1993.0012>

Nadler, Steven, ”Choosing a Theodicy: The Leibniz–Malebranche–Arnauld Connection”, Journal of the History of Ideas, 55 (1994), 573–589 <https://doi.org/10.2307/2709923>

Nadler, Steven, ”Introduction”, i The Cambridge Companion to Malebranche, red. av Steven Nadler (Cambridge: Cambridge University Press, 2000), s. 1–7 <https://doi.org/10.1017/ CCOL0521622123.001>

Riley, Patrick, ”Malebranche’s Moral Philosophy: Divine and Human Justice”, i The Cambridge Companion to Malebranche, red. av Steven Nadler (Cambridge: Cambridge University Press, 2000), s. 220–261 <https://doi.org/10.1017/CCOL0521622123.010>

Schofield, Robert E., Mechanism and Materialism: British Natural Philosophy in an Age of Reason (New Jersey: Princeton University Press, 1970) <https://doi.org/10.1515/9781400871025>

Skagen, Annabella, ”Fra grevens gård til Prinsens gate: Teater i Trondhjem 1790–1814”, (ph.d.-avhandling, NTNU, 2015) <http://hdl.handle.net/11250/2374749>

Østhus, Hanne, ”Slaver og ikke-europeiske tjenestefolk i Danmark-Norge på 1700- og begynnelsen av 1800-tallet”, Arbeiderhistorie, 22 (2018), 33–47 <https://doi.org/10.1826/issn.2387-5879-2018-01-03>

Val av licens

Ifall artikeln blir accepterad för publicering i 1700-tal har du möjlighet att välja om du vill publicera ditt bidrag med licensen CC BY 4.0 (tidskriftens standard) eller CC BY-NC-ND. I fall du föredrar CC BY-NC-ND, uppge det här:

Citat för sociala medier

Ifall artikeln blir accepterad för publicering i 1700-tal önskar redaktionen att författaren väljer ut en eller två meningar från artikeln för användning i sociala medier (Facebook: 1700-tal; Instagram: 1700tal; Twitter: @1700-tal). Denna text skrivs in här efter att fackgranskningsprocessen är klar:

Använd fotnoter, inte slutnoter.

MHRA Style Guide, ed. by Brian Richardson (Cambridge: MHRA, 2013), p. 21.

Richardson, p. 47.

Vid sådana tillfällen kan den första referensen se ut såhär: Det här analyseras i flera arbeten av Steven Nadler, bl.a. ”Occasionalism and General Will in Malebranche”, Journal of the History of Philosophy, 31 (1993), s. 31–47 (s. 32). <https://doi.org/10.1353/hph.1993.0012>; ”Choosing a Theodicy: The Leibniz–Malebranche–Arnauld Connection”, Journal of the History of Ideas, 55 (1994), s. 573–589 (s. 577). <https://doi.org/10.2307/2709923>; ”Introduction”, i The Cambridge Companion to Malebranche, red. av Steven Nadler (Cambridge: Cambridge University Press, 2000), s. 1–7. <https://doi.org/10.1017/CCOL0521622123.001>

Nästa gång någon av de ovannämnda titlarna blir refererade till bör referensen se ut såhär: Nadler, ”Occasionalism and General Will”, s. 34. Referansen kan også vise til Nadler, ”Choosing a Theodicy”, s. 577 eller Nadler, ”Introduction”, s. 5.