Ottar
type: channel
description: Ottar er et populærvitenskapelig tidsskrift med temaer hovedsakelig fra nordnorsk og arktisk natur og kultur. Ottar utgis av Norges arktiske universitetsmuseum.
publisher: Norges arktiske universitetsmuseum og akademi for kunstfag
language: nb
publication name: Ottar
issn: 0030-6703
items: Margrethe Kitti – siida eamit og tromsøsame
items: Alfabetisering og fordanskning på 1700-tallet
items: Om tidlig lærerutdanning: seminarene i Trondheim og veien frem til Trondenes seminarium i 1826
items: Trondenes – eit lærd sentrum i mellomalderen
items: Refleksjoner rundt det kuratoriske arbeidet med utstillingen Rávdnji
items: Samiske stemmer i Knud Leems bokverk
items: Det nordnorske prestedynastiet Kildal
items: Biskop Erik Eriksen Pontoppidan og aksen Trondheim–Trondenes
items: Omsetjinga av erkebiskop Jons kristenrett i 1560
items: Diktaren og "skandalebiskopen" Anders Arrebo som inspirerte Petter Dass
items: Bilder som kunnskapsbærer i middelalderens kirkerom
items: Innledning
items: Hva leste de første seminarister på Trondenes?
items: Nærtidsvarsel, en nøkkel til forvaltning av bestander i rask endring
items: Adaptiv overvåking og forvaltning av fjellrev
items: Internasjonal forvaltning av Svalbardhekkende gjess
items: Teknologi gir nye muligheter, hvordan ta den i bruk på tundraen?
items: Klimaøkologi, en integrasjon av klimatologi og økologi
items: Rávdnjevággi og Romssavággi − sommarheimane som gjekk tapt
items: Den grenseoverskridende reindriften og dens skjebne i Troms
items: Sjøsamiske spor i Tromsøområdet
items: Stábba og Sieidigeađge. To offersteder i Tromsøområdet
items: Tvangsflytting, vindkraft, reindrift og protest i utstillinga Rávdnji
items: Innleiing
items: Mangeromstuftene – en presentasjon
items: Jernalder og mellomalder på kysten av Nord-Troms og Finnmark - Samisk kunnskap og levevis i møte med norrøne og østlige grupper
items: Kongshavn og Skonsvika. Norsk-russisk maktmøte i middelalderens Finnmark?
items: Mangeromstuftenes opphav og opphør

Margrethe Kitti – siida eamit og tromsøsame
type: item
description: Margrethe Lango Kitti eller Máhte Márge er et kjent navn over hele Sápmi. Margrethe fikk i sin samtid anerkjennelse og respekt som overhode for en reindriftsfamilie og i kraft av sin personlighet. Hun tilhørte reindrifta i Tromsøområdet hele sitt liv. Først som flyttsame og så med helårsdrift.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Stine Benedicte Sveen
rights: Opphavsrett 2025 Stine Benedicte Sveen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 12
ending page: 19
doi: 10.7557/ottar.8062

Alfabetisering og fordanskning på 1700-tallet
type: item
description: Fra 1718 til 1814 arbeidet et stort antall lærere i skoler som var spesielt opprettet for samiske barn i Norge. Mange av lærerne var selv samer. I denne artikkelen løfter vi frem denne yrkesgruppen, samtidig tar vi for oss leseopplæringen og den vekslende språksituasjonen i skolene.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Siv Rasmussen
creator: Dikka Storm
rights: Opphavsrett 2026 Siv Rasmussen, Dikka Storm https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 37
ending page: 43
doi: 10.7557/ottar.8610

Om tidlig lærerutdanning: seminarene i Trondheim og veien frem til Trondenes seminarium i 1826
type: item
description: Denne artikkelen omhandler de to seminarene Thomas von Westen (1682–1727) ledet i Trondheim først på 1700-tallet samt seminaret ledet av Knud Leem fra 1752. Fra sistnevnte trekkes linjer til det første offentlige lærerseminaret i Norge, igangsatt på Trondenes 1826. Sentrale spørsmål er hvem som tok initiativ til og var pådrivere for å realisere disse, hvordan de ble organisert og hvordan rekruttering av lærere og lærerkandidater foregikk.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Randi Skjelmo
rights: Opphavsrett 2026 Randi Skjelmo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 44
ending page: 49
doi: 10.7557/ottar.8608

Trondenes – eit lærd sentrum i mellomalderen
type: item
description: Då Trondenes seminarium vart etablert i 1826 var det den første utdanningsinstitusjonen på eit slikt nivå i Nord-Noreg. Det danna ansatsen til Tromsø offentlige lærerskole, som frå 2009 har vorte ein del av UiT Noregs arktiske universitet. Likevel fanst det allereie på 1400-talet eit lærd miljø på Trondenes, eit miljø som vart borte i kjølvatnet av reformasjonen. Historiske kjelder om eit bibliotek der frå 1400- og 1500-talet antydar ein kontinuitet frå mellomalderens katolske miljø til seminaret.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Rognald Heiseldal Bergesen
rights: Opphavsrett 2026 Rognald Heiseldal Bergesen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 3
ending page: 9
doi: 10.7557/ottar.8593

Refleksjoner rundt det kuratoriske arbeidet med utstillingen Rávdnji
type: item
description: Denne teksten belyser hvordan vi har arbeidet med museumsutstillingen Rávdnji – den strie straumen. Samiske spor i Tromsøområdet. Vi ser nærmere på rammene som var veiledende for den kollektive, faglige innsatsen og bakgrunnen for de kunstneriske ambisjonene med utstillingen.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Rossella Ragazzi
creator: Joar Nango
rights: Opphavsrett 2025 Rossella Ragazzi, Joar Nango https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 48
ending page: 54
doi: 10.7557/ottar.8067

Samiske stemmer i Knud Leems bokverk
type: item
description: I historien om samene i Norge står Knud Leem sentralt. Som professor i samisk språk skrev og redigerte han en rekke bøker om samisk språk og kultur på 1700-tallet. Målet her er å se nærmere på hva slags samer, og hva slags samisk, som løftes fram i bokverkene han utga. Hvem valgte Leem å gi stemme til, og var det noen som ble utelatt?
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Per Pippin Aspaas
rights: Opphavsrett 2026 Per Pippin Aspaas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 50
ending page: 57
doi: 10.7557/ottar.8573

Det nordnorske prestedynastiet Kildal
type: item
description: Denne artikkelen skal gi et overblikk over prestefamilien Kildals geistlige virksomhet blant samene gjennom 1700-tallet og inntil første halvdel av 1800-tallet. Hovedaktørene i denne historien er tre generasjoner fra samme familie fra Sørlandet, som reiste nordover som misjonærer og prester. En av dem var den første bestyrer av Trondenes seminarium.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Brynjar Berg
rights: Opphavsrett 2026 Brynjar Berg https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 58
ending page: 63
doi: 10.7557/ottar.8585

Biskop Erik Eriksen Pontoppidan og aksen Trondheim–Trondenes
type: item
description: Over flere hundre år har aksen Trondheim–Trondenes hatt en sentral betydning for kirkeorganisasjonen og kunnskapsutviklingen i nord. Trondenes som et lærdomssentrum i nord går tilbake til middelalderen og videre gjennom reformasjonen og innføringen av eneveldet i 1660-årene. På slutten av 1600-tallet kan man se denne betydningen gjennom biskop Erik Eriksen Pontoppidans virke og tilstedeværelse i nord.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Per-Olav Broback Rasch
rights: Opphavsrett 2026 Per-Olav Broback Rasch https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 31
ending page: 36
doi: 10.7557/ottar.8609

Omsetjinga av erkebiskop Jons kristenrett i 1560
type: item
description: I 1560/61 var den lutherske biskopen i Trondheim, Hans Gaas, på Trondenes. Der fekk han omsett den katolske erkebiskopen Jon Raude sin kristenrett til dansk. Kva ville han han med den? Og kvifor fekk han gjort det på Trondenes?
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Sigrun Høgetveit Berg
rights: Opphavsrett 2026 Sigrun Høgetveit Berg https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 9
ending page: 15
doi: 10.7557/ottar.8599

Diktaren og "skandalebiskopen" Anders Arrebo som inspirerte Petter Dass
type: item
description: Anders Arrebo er kjend som far til dansk-norsk renessansepoesi. Og han er kjend som biskop i Trondheims stift som skapte skandalar. Men det er ukjent at han tok med inntrykk frå Nord-Noreg i det poetiske verket Hexaëmeron. Dette verket vart ei inspirasjonskjelde for nordnorsk topografi, ikkje minst for Petter Dass.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ronny Spaans
rights: Opphavsrett 2026 Ronny Spaans https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 22
ending page: 30
doi: 10.7557/ottar.8595

Bilder som kunnskapsbærer i middelalderens kirkerom
type: item
description: Bilder hadde en sentral funksjon som formidlere av kristen tro og moral i middelalderens kirkerom. De inngikk i et samspill med liturgi og preken og bidro til å styrke forståelsen av både teologi og etikk. Gjennom sin plass i kirkerommet ble bildene en integrert del av samfunnets kunnskaps- og verdensbilde.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Stephan Kuhn
rights: Opphavsrett 2026 Stephan Kuhn https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 16
ending page: 21
doi: 10.7557/ottar.8594

Innledning
type: item
description: I 2026 er det 200 år siden Norges første offentlige lærerutdanning ble etablert under navnet Trondenes seminarium. Seminaret holdt til i en liten tømmerbygning tett ved den mektige middelalderkirken på Trondenes. Det var ikke tilfeldig at utdanningen ble plassert nettopp her; kirke og skole var knyttet tett sammen, og initiativet til opprettelsen kom fra prestehold som ville utdanne lærere for samiske barn. Dessuten var Trondenes kjent som et viktig kirke- og læresenter fra middelalderen av. Seminaret ble flyttet til Tromsø 1848 og ble i 2009 en del av UiT Norges arktiske universitet. I dette Ottar-nummeret, som har blitt til med utgangspunkt i den tverrfaglige forskingsgruppen Creating the New North (CNN) ved UiT, følger vi tre ulike linjer bakover i tid før etableringen av Trondenes seminarium. Den første linjen er Trondenes som middelaldersk læresenter, mens den andre linjen er trondheimbiskopenes forbindelser til Trondenes og Nord-Norge i tiden etter reformasjonen. Den tredje linjen peker mot 1700-tallets misjonsvirksomhet rettet mot samer. Tre linjer som så å si smeltet sammen da den første lærerutdanningen ble etablert på nettopp Trondenes i 1826.
subject: Innledning
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Siv Rasmussen
creator: Sigrun Høgetveit Berg
creator: Andreas Klein
rights: Opphavsrett 2026 Siv Rasmussen, Sigrun Høgetveit Berg, Andreas Klein https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 2
ending page: 2
doi: 10.7557/ottar.8584

Hva leste de første seminarister på Trondenes?
type: item
description: Hva kan de eldste bøkene som er igjen etter Trondenes seminariums bibliotek fortelle oss om de første seminarister? Universitetsbiblioteket ved UiT oppbevarer i dag rester av Norges eldste offentlige lærerskoles bibliotek. Denne teksten tar for seg å svare på spørsmålet om hva de første seminarister på Trondenes kunne ha lest.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Andreas Klein
rights: Opphavsrett 2026 Andreas Klein https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-05-19
publication date: 2026-05-19
starting page: 64
ending page: 73
doi: 10.7557/ottar.8576

Nærtidsvarsel, en nøkkel til forvaltning av bestander i rask endring
type: item
description: Mange nordlige arter varierer stort i antall fra et år til et annet. Ved bruk av de lange tidsseriene COAT samler inn har vi nå utviklet nærtidsvarsling for et knippe, viktige arter. Dette hjelper forvaltningen med å være i forkant når de skal ta vare på naturresursene i nord, noe som blir stadig viktigere i takt med at de ytre påvirkningene øker.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Eivind Flittie Kleiven
creator: Jane Uhd Jepsen
creator: Nigel G. Yoccoz
rights: Opphavsrett 2026 Eivind Flittie Kleiven, Jane Uhd Jepsen, Nigel G. Yoccoz https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 19
ending page: 25
doi: 10.7557/ottar.8447

Adaptiv overvåking og forvaltning av fjellrev
type: item
description: Stadig flere arktiske dyrearter blir rødlistet etter som klimaet blir varmere. Vil det være mulig å hindre at disse artene etter hvert forsvinner fra faunaen vår? Dette vil avhenge av hvordan artene blir påvirket av klimaendringene og om det finnes forvaltningstiltak som er effektive på lang sikt. Her eksemplifiserer vi disse problemstillingene med over 20 års adaptiv overvåkning og forvaltning av fjellrev i Finnmark og på Svalbard.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Rolf A. Ims
creator: Dorothee Ehrich
creator: Eva Fuglei
creator: Siw T. Killengren
rights: Opphavsrett 2026 Rolf A. Ims, Dorothee Ehrich, Eva Fuglei, Siw T. Killengren https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 26
ending page: 33
doi: 10.7557/ottar.8448

Internasjonal forvaltning av Svalbardhekkende gjess
type: item
description: Gjess, som i forrige århundre var truet av menneskelig påvirkning, har nytt godt av økt beskyttelse, endret jordbrukspraksis og klimaendringer. Dette gjelder også Svalbards bestander av kortnebb- og hvitkinngjess, som har vokst eksponentielt de siste tiårene. Kortnebbgjess forårsaker skade på jordbruksavlinger på trekkruten og påvirker tundravegetasjonen under vårens beitesøk på hekkeplassene. En internasjonal adaptiv forvaltningsplan er derfor implementert mellom landene som er vertskap for bestanden i løpet av den årlige syklusen. Et av målene er å stabilisere bestanden for å unngå eskalerende konflikter med landbruket og påvirkninger på tundraen. COAT-programmet på Svalbard overvåker gåsebestandene på hekkeplasser og analyserer gjessenes respons på klimaendringer og deres langsiktige påvirkning på sårbare økosystemer. Denne kunnskapen bidrar direkte inn til forvaltningsplanene og beslutningsprosessene i det internasjonale forvaltningsarbeidet.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jesper Madsen
creator: Ingunn Tombre
rights: Opphavsrett 2026 Jesper Madsen, Ingunn Tombre https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 34
ending page: 39
doi: 10.7557/ottar.8449

Teknologi gir nye muligheter, hvordan ta den i bruk på tundraen?
type: item
description: Teknologi har åpnet nye dører for terrestrisk overvåking som kan hjelpe å besvare nye og gamle spørsmål om det økologiske samspillet på tundraen. Men med nye muligheter følger også nye utfordringer. Hvordan tilpasser vi teknologi til ekstreme klimaforhold? Og hvordan sikrer vi at dataene vi samler inn er pålitelige og anvendelige?
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Eeva Soininen
creator: Ingrid Paulsen
creator: Kari Anne Bråthen
creator: Oline Eikeland
creator: Eivind Flittie Kleiven
creator: Virve Ravolainen
rights: Opphavsrett 2026 Eeva Soininen, Ingrid Paulsen, Kari Anne Bråthen, Oline Eikeland, Eivind Flittie Kleiven, Virve Ravolainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 11
ending page: 17
doi: 10.7557/ottar.8446

Klimaøkologi, en integrasjon av klimatologi og økologi
type: item
description: I Arktis skjer oppvarmingen om lag tre ganger raskere enn noe annet sted på jorden. Å dokumnetere og forstå konskevensene for arktiske økosystemer er helt nødvendig for at politikk og adaptiv forvaltning gjennomføres med et solid kunnskapsgrunnlag.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jane Uhd Jepsen
creator: Ole Einar Tveito
creator: Ketil Isaksen
creator: Åshild Ønvik Pedersen
rights: Opphavsrett 2026 Jane Uhd Jepsen, Ole Einar Tveito, Ketil Isaksen, Åshild Ønvik Pedersen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 3
ending page: 9
doi: 10.7557/ottar.8440

Innledning
type: item
description: Etter en oppbygningsfase på hele 14 år ble Klima-økologisk Observasjonssystem for Arktisk Tundra (COAT) etablert som et forskningssenter i 2025. Denne lange veien mot et langsiktig senter finansiert over statsbudsjettet, inkludert målsetninger og faglige komponenter, er beskrevet i en tidligere Ottar-artikkel (Ottar Årgang 68, Nr. 341, s. 4-11). COATs overordnede målsetning er å gi samfunnet forskningsbasert kunnskap om klimaendringenes effekter på landøkosystemene i Finnmark og på Svalbard som grunnlag for forvaltningstiltak og tilpasninger. Faglige hovedkomponenter er: (1) Integrasjon av disiplinene økologi og klimatologi («klimaøkologi»), (2) klimaøkologisk overvåkning ved hjelp av moderne teknologi, (3) modellering av årsakssammenhenger og framtidsvarslinger, (4) økosystembasert forskning som grunnlag for adaptiv forvaltning. I dette nummeret av Ottar gir COAT-forskere en dypere beskrivelse av disse fire faglige komponentene.
subject: Innledning
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Rolf A. Ims
creator: Jane Uhd Jepsen
creator: Åshild Ønvik Pedersen
creator: Eeva Soininen
creator: Ole Einar Tveito
rights: Opphavsrett 2026 Rolf A. Ims, Jane Uhd Jepsen, Åshild Ønvik Pedersen, Eeva Soininen, Ole Einar Tveito https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
starting page: 2
ending page: 2
doi: 10.7557/ottar.8450

Rávdnjevággi og Romssavággi − sommarheimane som gjekk tapt
type: item
description: Rávdnjevággi (Finnheia) og Romssavággi (Tromsdalen) er ettertrakta beiteområde for reindrift. Dei frodige dalområa har i fleire hundre år vore dei største buplassane i den samiske tamreindrifta i nord. Dei mange spora i landskapa, munnlege og skriftlege kjelder og eit rikt fotomateriale er en viktig del av Tromsø sin historie som vert synleggjort gjennom utstillinga Rávdnji.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Trude Fonneland
creator: Ingrid Sommerseth
rights: Opphavsrett 2025 Trude Fonneland, Ingrid Sommerseth https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 3
ending page: 11
doi: 10.7557/ottar.8061

Den grenseoverskridende reindriften og dens skjebne i Troms
type: item
description: Lappekodisillen fra 1751 sikret samisk reindrift retten til å krysse riksgrensen mellom Norge og Sverige. Særlig gjaldt det Troms. Unionsoppløsningen i 1905 førte likevel til at samer med vinterbeite på svensk side ble nektet adgang til store deler av sine beiteområder fordi de var svenske statsborgere. Etter en konvensjonsavtale i 1919 ble disse samene tvunget til å forlate alle øyene og deler av halvøyene i Troms. Norske myndigheter måtte forholde seg til Lappekodisillen, men har ved senere forhandlinger ytterligere begrenset de reindriftsamiske bruksområdene.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Ivar Bjørklund
rights: Opphavsrett 2025 Ivar Bjørklund https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 20
ending page: 27
doi: 10.7557/ottar.8063

Sjøsamiske spor i Tromsøområdet
type: item
description: Historisk sett har store delar av det som i dag omfattar Romsa suohkan (Tromsø kommune) hatt bufast og sesongmessig sjøsamisk busetnad. Kulturminne og skriftlege kjelder vitnar om spor etter eit folk som levde av fiske, jakt på villrein og rovvilt, fangst av kobbe og nise og tamdyrhald. Utover 1500-talet vert dei sjøsamiske bygdene i fjordane kring Romsa/Tromsø kjend gjennom skattelistene, men då fornorskingspolitikken stramma grepet forsvann spora etter det sjøsamiske folket litt etter litt.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Trude Fonneland
creator: Ingrid Sommerseth
rights: Opphavsrett 2025 Trude Fonneland, Ingrid Sommerseth https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 28
ending page: 35
doi: 10.7557/ottar.8064

Stábba og Sieidigeađge. To offersteder i Tromsøområdet
type: item
description: I Tromsø finner vi sieiddit, offersteder, som har ulike historier og som avspeiler ulike samiske levemåter i regionen. To av disse er er Stábba/Stabben i Málatvuotna/Malangen og Sieidigeaðge/Seisteinen nord for «Goatte-mǫk’ke»/Gamkroken i Gállafierda/Kaldfjorden.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Dikka Storm
rights: Opphavsrett 2025 Dikka Storm https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 36
ending page: 41
doi: 10.7557/ottar.8065

Tvangsflytting, vindkraft, reindrift og protest i utstillinga Rávdnji
type: item
description: I utstillinga Rávdnji trenger en vindmølletupp inn i reisverket til gammen. Bak gammen henger en glassplate med et bilde av en brennende vindmølle, og under vindmølletuppen har den samiske kunstneren Anders Sunna malt et bilde med rein, vindmøller og ild. I lydinstallasjonen kan du høre joiken «Stuoranjárga» som levendegjør fortellingene om de gode reinbeitene i Tromsø. Bak gammen skuer portrettfotoet av reineieren Margrethe Kitti. Ved siden av gammen henger to vrengte kofter, som motstand og protest. Mot hva, og fra hvem? Hva forteller dette om samisk historie i Tromsøområdet?
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Camilla Brattland
rights: Opphavsrett 2025 Camilla Brattland https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 42
ending page: 47
doi: 10.7557/ottar.8066

Innleiing
type: item
description: Den rike samiske historia til Romsa/Tromsø er ukjend for mange av di fleire av byen sine samiske spor gjekk tapt i fornorsking og grensestenging. Utstillinga Rávdnji, som opna ved museet 13. juni 2024, løftar fram fortrengte fortellingar om den sjøsamiske og reindriftssamiske historia i Tromsøområdet.
subject: Innledning
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Trude Fonneland
rights: Opphavsrett 2025 Trude Fonneland https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 2
ending page: 2
doi: 10.7557/ottar.8056

Mangeromstuftene – en presentasjon
type: item
description: Som følge av et omfattende arkeologisk forskningsprosjekt fra 2001–2005 har vi fått økt kunnskapen om mangeromstuftene. Her følger en oppsummering av grunnleggende kjennetegn ved fenomenet mangeromstufter, basert på forskningsprosjektets innledende resultater.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Jørn Erik Henriksen
rights: Opphavsrett 2024 Jørn Erik Henriksen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 13
ending page: 20
doi: 10.7557/ottar.7929

Jernalder og mellomalder på kysten av Nord-Troms og Finnmark - Samisk kunnskap og levevis i møte med norrøne og østlige grupper
type: item
description: Mangeromstuftene ligger på steder som også har samiske kulturminner fra jernalder og mellomalder. Kanskje var den samiske bruken og kunnskapen samene hadde om ressurser og ressurstilgang en faktor som også gjorde stedene attraktive for de som anla mangeromshusene? La oss se på hvilke spor vi finner etter den samiske befolkninga fra jernalder og århundrene før mangeromshusene kom til. Hva prega situasjonen og hvordan påvirka mangeromshusene samisk byggeskikk?
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Elin Rose Myrvoll
rights: Opphavsrett 2024 Elin Rose Myrvoll https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 3
ending page: 12
doi: 10.7557/ottar.7951

Innledning
type: item
description: Denne utgaven av Ottar tar for seg et særegent arkeologisk fenomen, de såkalte ”mangeromstuftene”. Dette er tufter etter noen svært spesielle hus og bygninger som bare finnes langs kysten av Nord-Troms og Finnmark. Tuftene framstår som klynger av rom forbundet med ganger og passasjer, og er ofte omgitt av en felles ytre voll. De dateres hovedsakelig til perioden 1200-1450.
subject: Innledning
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Bjørnar J. Olsen
rights: Opphavsrett 2024 Bjørnar J. Olsen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 2
ending page: 2
doi: 10.7557/ottar.7952

Kongshavn og Skonsvika. Norsk-russisk maktmøte i middelalderens Finnmark?
type: item
description: På 1200-tallet ble to store mangeromsanlegg bygget mindre enn en dagsmarsj fra hverandre på nordvestkysten av Varangerhalvøya. Anleggene var i bruk samtidig over en periode på 150 år. Mye tyder på at de ble etablert av representanter for de to fremste rivaler i middelalderens maktspill om land og ressurser i nord.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Bjørnar J. Olsen
rights: Opphavsrett 2024 Bjørnar J. Olsen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 21
ending page: 29
doi: 10.7557/ottar.7953

Mangeromstuftenes opphav og opphør
type: item
description: Inspirasjonen til oppkomst av mangeromshus må søkes utenfor Nord-Troms og Finnmark. Den videre utviklingen er betinget av lokale krefter, naturforholdene og folkene som brukte mangeromshusene. Artikkelen oppsummerer tolkninger basert på utgravningsresultater og historiske kilder.
subject: Artikler
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: disciplines
creator: Jørn Erik Henriksen
rights: Opphavsrett 2024 Jørn Erik Henriksen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 30
ending page: 38
doi: 10.7557/ottar.7954